În spatele geamului unei săli de operaţie nou-nouţe, doctorul Hwang Woo Suk, îmbrăcat într-un halat albastru cu sigla companiei sud-coreene Sooam Biotech, pune la punct ultimele amănunte înaintea premierei medicale care urmează să aibă loc: primii căţei clonaţi obţinuţi în China aşteaptă să fie aduşi pe lume la Weihai, provincia Shandong.
Această intervenţie fusese iniţial programată să aibă loc la sediul Sooam din Seul, unde medicul în vârstă de 61 de ani conduce singurul laborator din lume care clonează câini pentru stăpânii dispuşi să plătească suma de 100.000 de dolari. Acesta a condus echipa de cercetare care a realizat prima clonare a unui câine în 2005, iar de atunci, peste 550 de pui au fost aduşi astfel pe lume, procesul de obţinere a unei copii identice fiind îmbunătăţit de-a lungul anilor.
Evenimentul din China, însă, este mai deosebit, iar autorităţile chineze i-au cerut medicului în ultimul moment să facă operaţia la Weihai. Căţeii aşteptaţi sunt pui de mastif tibetan, o rasă străveche şi extrem de valoroasă în China; deţinerea unor astfel de exemplare sunt un simbol al statutului social.
Celulele au fost prelevate de la un campion al acestei rase în vârstă de 8 ani, al cărui stăpân a refuzat anul trecut o ofertă de 5 milioane de dolari care i-a fost făcută de un cumpărator. Şi asta pentru că suma respectivă poate fi obţinută cu uşurinţă în timpul unui singur sezon de împerechere. Anul acesta, un pui s-a vândut cu 2,6 milioane de dolari, iar interesul pentru exemplarele de calitate ale acestei rase nu va dispărea prea curând în China, crescătorii fiind dispuşi să plătească preţul unei vile pentru un singur pui.
![Mastif tibetan](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2014/11/750px-tibetan_mastiffs.jpg)
Pe lângă semnificaţia simbolică a rasei, oficialii chinezi au dorit ca operaţia să aibă loc la Weihai ca un pretext pentru anunţul unui parteneriat între Sooam şi BoyaLife, o companie chineză din domeniul biotehnologiei care are 28 de subsidiare în 16 provincii ale ţării.
Proiecte chinezeşti: clonarea de vite şi urşi panda
La începutul lui 2015, un laborator impresionant pentru clonarea în scopuri comerciale va fi inaugurat pe malul Mării Galbene, potrivit doctorului Xu Xiao-chun, preşedintele BoyaLife. Compania se va ocupa de clonarea de specii rare, clonarea de câini de companie sau a celor specializaţi pentru detectarea explozibililor sau a drogurilor.
Dar ţinta mai importantă este clonarea de vaci, menită a veni în întâmpinarea unui apetit în creştere al chinezilor pentru carnea de vită. În prezent, populaţia chineză este o mare consumatoare de carne de porc, dar se pare că începe să-şi îndrepte atenţia spre carnea de vită, iar doctorul Xu doreşte să producă „o carne de calitate superioară cu ajutorul clonării„.
Dincolo de asta, este planificată realizarea unui centru de cercetare ultramodern în domeniul clonării celulelor stem, fiind vizată aplicabilitatea biomedicală a acestora. Unul dintre marile proiecte are în vedere clonarea primului urs panda la Weihai. În 2004, guvernul chinez a creat o bancă de gene pentru urşii panda uriaşi, specie ameninţată, în ideea că într-o bună zi cercetarea va face progrese în acest domeniu şi clonarea lor va fi posibilă.
Doctorul Hwang – notorietate controversată
Coreeanul Hwang este o figură celebră în lumea geneticii, dar notorietatea sa are şi aspecte negative. Acum un deceniu, el a devenit faimos în momentul în care a publicat în revista „Science” două studii care anunţau prima clonare reuşită a unui embrion uman. Pe atunci profesor la Universitatea de Stat din Seul, Hwang a arătat că poate extrage celule stem din embrionul clonat, creând o sursă aproape inepuizbilă de astfel de celule, pe care oamenii de ştiinţă le prezentaseră deja ca posibil tratament pentru o gamă largă de afecţiuni. Revista Time l-a aşezat pe lista Oamenilor Anului 2004, iar în 2005, ministerul coreean al Ştiinţei şi Tehnologiei l-a declarat pe Hwang primul „savant suprem” din istoria ţării. În cinstea lui a fost emis un timbru de colecţie.
Dar faima obţinută a început să se erodeze după ce medicul a fost discreditat de un co-autor american al studiilor pe care le publicase în revista „Science”. În Coreea de Sud, un membru al echipei sale de cercetare a făcut declaraţii publice în care îl acuza pe Hwang că a plătit mai multe femei, inclusiv din cadrul universităţii, pentru obţinerea de ovule, ceea ce reprezenta o problema majoră de etică. O anchetă deschisă de Universitatea de Seul a stabilit ulterior că grupul de cercetare nu clonase efectiv un embrion, ci doar recoltase celule din circa 288 de ovule diferite. Fotografiile studiului au fost declarate falsuri, o multiplicare a aceleiaşi imagini. Hwang a susţinut o conferinţă de presă în care şi-a cerut scuze şi a anunţat că demisioneză din toate funcţiile deţinute, afirmând că a fost orbit de munca sa şi de dorinţa de a realiza ceva, dar susţine şi astăzi că, deşi s-a folosit de ovule cumpărate, rezultatele studiului erau promiţătoare şi reale. Cu toate acestea, şi-a pierdut licenţa de liberă practică şi a fost condamnat la doi ani de închisoare cu suspendare pentru violarea codurilor bioetice şi pentru folosirea incorectă de fonduri publice în valoare de 700.000 de dolari.
Renăscut din cenuşă
![14774-450-686](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2014/11/14774-450-686-196x300.jpg)
Deşi a fost total discreditat şi a rămas fără fonduri de cercetare, o mare parte a opiniei publice din Coreea a refuzat totuşi să-i întoarcă spatele definitiv şi multe persoane au început să-i trimită bani, fiind convise în continuare de potenţialul său. Graţie tuturor acestor sponsori a reuşit să pună pe picioare compania Sooam. Aici şi-a reluat activitatea de cercetare în domeniul clonării animalelor, perfecţionând o tehnică cu ajutorul căreia reuşise deja în 2005 să cloneze primul câine, Snuppy, la Universitatea din Seul (acesta trăieşte şi astăzi în Coreea de Sud).
Activitatea de la Sooam are trei direcţii de cercetare: clonarea canină, porcină şi bovină. Echipa care se ocupă de clonarea canină se concentrează pe latura comercială, dar şi pe realizarea de material genetic pentru cercetarea anumitor boli, cum ar fi obţinerea unor clone cu anumite maladii, pe care companiile din domeniul farmaceutic testează medicamente sau realizează experimente. Foarte multe companii din Statele Unite sunt interesate de clonele cu diabet sau alte maladii care afectează populaţia canină sau pe cea umană la scară largă.
O a doua linie de cercetare se concetrează pe refacerea unor populaţii de animale decimate de anumite maladii, cum ar fi o specie de vaci din Coreea de Sud, numită Han-woo, grav afectată de o epidemie în urmă cu trei ani. Primul set de clone a fost un succes şi Hwang speră acum ca acest contract sponsorizat chiar de autorităţile locale ale provinciei afectate să devină unul naţional.
Echipa de cercetare care se ocupă de clonarea porcină doreşte să obţină exemplare care pot fi o sursă de organe pentru transplant. Ei studiază o metodă de implanatare de material genetic uman în aceste clone porcine, pentru a împiedica respingerea organelor de către organism, dar cercetătorii afirmă că va fi nevoie să colaboreze cu specialişti în domeniul imunologiei umane pentru ca proiectul să se apropie de un rezultat viabil.
Unul din visurile cele mai mari ale dr.Hwang este totuşi să-şi poată relua activitatea în domeniul celulelor stem umane. Ceea ce a început la Universitatea din Seul nu poate continua pentru că guvernul coreean a interzis cercetarea în acest domeniu. Hwang intenţionează acum să încerce acest lucru în alte ţări şi să profite de toate uşile care i se vor deschide.
Sursa: Bloomberg Businessweek, 22 octombrie
Traducerea şi adaptarea: Bianca Ioniţă