O expoziţie de artă plastică, concepută şi realizată de grupul de artişti PRISMA a avut vernisajul marţi seara la Galeria Simeza din Bucureşti. La ora 18:30, sala a devenit aproape neîncăpătoare pentru o mulţime de oameni, între care s-au aflat şi alţi artişti plastici, pictori, colegi, prieteni sau pur şi simplu iubitori de artă, dornici să vizioneze expoziţia şi să se întâlnească personal cu autorii lucrărilor de artă.
În cuvântul de deschidere, doamna Ioana Belu, filolog, co-fondatoare și președintă a Asociației culturale EuropaNova din Bruxelles, i-a prezentat pe artişti şi lucrările lor, descriind expoziţia pe care artiştii „au conceput-o sub semnul asocierii dintre introspecţie şi comunicare” – „Noi şi ceilalţi şi alte amintiri” ca „o expoziţie despre felul în care lumea interioară, cu introspecţiile, amintirile, obsesiile sale, se revarsă în exterior, în căutarea comunicării cu ceilalţi. […]
Artiştii grupului PRISMA s-au gândit să vă transmită în seara asta un gând simplu care să vă rămână în amintire: arta ca o mişcare de respiraţie, ca o mişcare dublă, o scufundare în adâncuri şi o revenire la suprafaţă, o imersiune în necunoscut, urmată de reîntoarcerea acasă”.
Artiştii au expus în cadrul acestei expoziţii în formula completă, a explicat doamna Ioana Belu. Cu graţie şi competenţă, ea a prezentat, într-o analiză pertinentă, lucrările fiecăruia dintre ei.
![](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2023/01/Beatrice_Anghelache_Povesti_spuse_la_miezul_noptii_poliptic_tehnica_mixta_pe_hartie-226x300.jpg)
„Beatrice Anghelache e prezentă în expoziţie cu mai multe lucrări de grafică şi cu un obiect tridimensional alcătuit din cutii reciclate”. „Ideea lucrărilor propuse de Beatrice Anghelache este cea de jurnal, jurnal imagistic, jurnal intim”, lucrările sale evocând „mecanismul psihologic al amintirilor care ne vizitează ciclic, repetitiv, uneori obsedant, într-o pulsaţie a lor anume, vin şi pleacă, apar şi dispar, fără să fie convocate conştient”.
![](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2023/01/4-300x253.jpeg)
„Bogdana Contraş ne propune o serie de portrete feminine, în două tehnici diferite, o pictură cu valenţe de grafică din care se degajă nostalgie, feminitate şi poezie”. „E ca şi cum, sondând propriul eu, artista descoperă interes pentru un întreg lanţ de vieţi care au condus la existenţa noastră aşa cum e ea azi, o existenţă modelată de multele generaţii de femei care s-au succedat înaintea noastră”.
![](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2023/01/Bianca_Ionita_Privind_lumea_prin_borcan_ulei_pe_panza-255x300.jpg)
„Bianca Ioniţă a pregătit pentru această expoziţie o serie de studii despre scufundarea în valurile de lumină puternică a verii. În aceste studii, Bianca Ioniţă prinde momentul tainic al unei după-amiezi de vară, acel moment pe care poate l-am putut trăi cu toţii, acel moment în care timpul se dizolvă, se lăţeşte, se lungeşte, îşi modifică dimensiunile «normale»”. „Studiile artistei sunt despre dansul liniilor, lichefierea şi evaporarea lor, despre momentul de ieşire din corpul, limitele şi conturul nostru sau al propriului eu”.
![](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2023/01/WhatsApp-Image-2023-01-14-at-11.46.06-218x300.jpeg)
„Antonia Ionescu ne povesteşte despre lumea copilăriei, pură, colorată în misterioase culori, reuşind un contrast surprinzător între liniştea figurilor şi o tuşă frământată, prevestitoare a creşterii, modelării ulterioare a vieţii personajelor în fiinţe care vor descoperi şi înţelege lumea, ca nişte seminţe care se vor transforma şi vor trece prin inevitabilele tulburări care le aşteaptă”.
„Matei Avramescu este un artist-prismă în sine, cu multiple fațete, tehnici, subiecte şi tipuri de lucrări. A ales pentru această expoziție un ciclu de tablouri, o serie de variațiuni pe aceeași temă”. „Matei Avramescu pictează o singura siluetă umană în fiecare tablou, dar asocierea lor ne face să ne gândim la societate, grup, comunitate, comunicare, mai degrabă decât la singurătate sau izolare. Fiecare tablou s-ar putea numi Omul în centrul Universului, iar demultiplicarea lor, Comedia umană”.
![](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2023/01/Vlad_Iulian_Fodor_Ipostaze_I_ansamblu_acrilic_pe_panza-300x142.jpg)
„Vlad-Iulian Fodor ne propune o imersiune în univers, un univers al propriilor gânduri, universul nostru psihic, chiar psihedelic, având în vedere strălucirea şi repetiția formelor sau chiar, având în vedere stilizarea extremă şi formele geometrice, aproape cristalizate, aş spune chiar o imersiune în univers”.
![](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2023/01/Eugen_Vasile_Iovan_Ochi_carbune_carton-291x300.jpg)
„Un veteran al grupului Prisma, Eugen Iovan, un artist capabil să picteze fresce monumentale, de altfel portretele sale fiind, alături de studiile Biancăi Ioniță, lucrările de cele mai mari dimensiuni din expoziție”. „Am putea spune portrete sculpturi, cu contraste puternice, comunicând stări sufletești profunde. Accentul pus pe privire, pe desenul ochiului, parcă privit cu lupa, ne amețește, ne uluiește”.
„Eugen Iovan desenează ochiul ca poartă a sufletului, mărindu-l, supradimensionându-l, Eugen Iovan desenează de fapt porți către necunoscut şi ne invită, prin priviri ușor ironice, să recunoaștem cât de mult ne iluzionăm în cunoașterea reciprocă si să pășim dincolo, dacă ne țin puterile”.
![](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2023/01/7.jpeg)
„Sergiu Moise ne propune şi el portrete şi autoportrete, de la vârste diferite, din epoci diferite. Sergiu Moise este un artist exotic în sine, prin povestea vieții lui, prin formarea sa ca pictor în tinerețe în Vietnam, de unde a rămas cu reminiscenţe coloristice mai puțin uzitate pe plaiurile mioritice, nuanțe de violet şi de roz, pe care le regăsim mai ales în peisajele sale, atunci când expune peisaje, dar şi în unele portrete, prezente în expoziție”.
![](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2023/01/Gabriel_Smoleac_Cubul_portelan_colorat_in_masa_ars_si_glazurat_la_1200.jpg)
„Gabriel Smoleac este artistul plastic care s-a alăturat cel mai de curând nucleului Prismei, dar care, ca sculptor şi ceramist, îl fasonează şi îl influențează în profunzime”. Lucrările lui de ceramică „reprezintă contrapunctul acestei expoziții”, „formând o legătură sau conexiune suplimentară între fațetele Prismei”. „Aş fi putut spune că lucrările sale sunt firul roșu al expoziției – apreciază doamna Ioana Belu -, dar nu, Gabriel Smoleac este un artist tragic, firul său este, dacă ar fi să-i alegem o culoare, negru. Un negru extrem de frumos, extrem de alb chiar prin materialul utilizat, porțelan ars la 1.200 de grade, dar totuși un negru al oprimării şi presiunii pe care am resimțit-o în ultimii ani şi o resimțim în continuare, al încercării de a rezista vicisitudinilor vremii noastre, manipulării, restrângerii libertății de mișcare şi chiar a libertății de exprimare, atunci când nu gândim așa cum ni se spune ca ar fi «bine» să gândim şi corect din punct de vedere politic”.
Artiştii grupului PRISMA au început să expună împreună în 2019. Anul trecut au avut expoziţii la Galeria Orizont din Bucureşti, Muzeul de Artă din Constanţa, Muzeul oraşului din Brăila, Universitatea din Iaşi. După cum spune doamna Ioana Belu, grupul PRISMA, „acest obiect fascinant ce refractă lumina şi o descompune în diferite culori”, „asociază personalităţi puternice, parcursuri artistice şi de viaţă foarte diferite şi interesante. Mulţi dintre ei au hălăduit ca expaţi pe tot globul: Statele Unite, Vietnam, dar şi Europa noastră cea de toate zilele, Germania, Austria, Olanda, Belgia. Alţii au fost fideli meleagurilor natale şi în călătoriile lor de vacanţă au absorbit mai degrabă lumina binecuvântată a ţărmurilor mediteraneene: Grecia, Italia, Franţa”.
Poveştile de viaţă ale artiştilor grupului PRISMA pot fi descoperite pe site-ul creat la înfiinţarea grupului. Aici pot fi găsite CV-uri artistice, cu multiple expoziţii personale sau de grup, linkuri la paginile sau la site-urile personale.
Adresa web a site-ului,
https://prismagrup.wordpress.com/, poate fi accesată, de asemenea, şi de pe pagina de Facebook Prisma Grup.
Expoziția de artă plastică „Noi şi ceilalţi şi alte amintiri” mai poate fi vizitată până pe 29 ianuarie 2023, la Galeria Simeza, bulevardul General Gheorghe Magheru nr. 20, Bucureşti./dstanesc
RADOR – 18 ianuarie