![FILES-HUNGARY-EU-POLITICS-PPE-FIDESZ](https://www.rador.ro/wp-content/uploads/2021/03/viktor-orban-epp-dec-2017-afp-000_9472P6-300x200.jpg)
Premierul Ungariei Orbán Viktor a anunţat vineri că începând cu data de 1 august toate persoanele care au primit rapelul vaccinului anti-COVID-19 vor putea solicita administrarea celei de-a treia doze de vaccin – transmite portalul Telex. Cotidianul Népszava consideră că decizia este o recunoaştere indirectă a faptului că vaccinul chinezesc Sinopharm este ineficient. Din ce în ce mai multe indicii arată că aventura costisitoare şi dăunătoare a guvernului maghiar cu vaccinul chinezesc are la bază motive politice.
Este nevoie de a treia doză?
Experienţa nu foarte bogată în acest domeniu demonstrează că în general după şase luni de la a doua doză se pune problema administrării unei a treia doze. Marţia trecută chiar ministrul responsabil pentru sistemul sanitar din Ungaria Kásler Miklós a vorbit despre acest interval. Specialistul în politica sanitară, Lantos Gabriella însă a declarat pentru publicaţia 168 óra că este regretabil că prim-ministrul doar acum a dat undă verde pentru doza a treia recomandată de mai mult timp de specialişti. Imunologul Falus András este de părere că administrarea dozei a treia este indicată la patru luni de la vaccinarea precedentă.
Vaccinarea cu a treia doză este de actualitate în contextul apariţiei variantei delta a virusului care este de două ori mai infecţios decât varianta britanică şi de şase ori față de virusul originar din Wuhan. Specialiştii se aşteaptă la toamnă la un al patrulea val care în unele ţări vest-europene a şi început deja. Având în vedere că majoritatea populaţiei care s-a vaccinat a primit serul în perioada martie – mai, dacă aşteaptă şase luni cu a treia doză, este posibil să rămână fără protecţie la sfârşitul lunii septembrie, atunci când se estimează răspândirea puternică a variantei delta a virusului.
Ministrul Kásler este de părere că cei care au primit primele doze din vaccinuri bazate pe adenoviruşi cum sunt Astra Zeneca şi Sputnik-V, respectiv Sinopharm să primească a treia doză de vaccin pe bază de mRNS, adică Pfizer sau Moderna, şi invers. Procedura este însă criticată de specialişti, care sunt îngrijoraţi de eficienţa redusă a serului chinezesc.
Nu este întâmplător faptul că această discuţie a apărut prima dată în Ungaria. Ţara vecină a importat o mare cantitate de vaccin chinezesc Sinopharm şi mai mult de jumătate de milion de oameni au primit acest ser. Potrivit studiilor efectuate citate de Népszava, la o mare parte a persoanelor în vârstă, vaccinate cu Sinopharm, organismul nu a generat anticorpi faţă de virus. Astfel, prin anunţarea vaccinării cu a treia doză, guvernul în mod indirect a recunoscut că importul serului chinezesc a fost un eşec – scrie publicaţia budapestană.
Care este problema cu Sinopharm?
Jurnalista Márványi Bánhidi Emese a declarat pentru RADOR că a primit vaccinul Sinopharm la începutul lunii martie şi rapelul în 6 aprilie. Ea a adăugat că deşi suferă de hipertensiune şi trebuia să aibă posibilitatea să primească un vaccin bazat pe mRNS „a fost îndrumată” către vaccinul chinezesc, neavând posibilitatea de a se vaccina cu altceva. A acceptat fiindcă a considerat că e mai bun decât nimic. Ieri a făcut testul de anticorpi care a demonstrat că nu este protejată de virusul SARS-CoV-2., deşi are doar 54 de ani şi probleme majore cu acest ser au fost raportate la persoane care au împlinit 60 de ani. Imunologul Falus András consideră că guvernul maghiar a fost iresponsabil când a ignorat atenţionarea chinezilor care spuneau că Sinopharm trebuie administrat doar persoanelor cu vârsta sub 60 de ani. Potrivit opiniei specialistului, vaccinul Sinopharm conţine un amestec foarte divers, practic tot virusul inactivat se regăsește în ser. Dacă se formează anticorpi, atunci acest vaccin oferă o protecţie multiplă. Problema este că acest rezultat este incert, tocmai pentru că vaccinul este „diluat”. Vaccinurile mRNS conţin o parte din „instrucţiunile” virusului care cauzează COVID-19. Urmându-le, celulele corpului vor produce o proteină care este specifică acestui virus. Sistemul imunitar va şti că această proteină unică nu ar trebui să fie prezentă în organism şi va reacţiona producând mijloace naturale de apărare împotriva infectării. „Noi trebuie să ţintim către un singur lucru şi anume această proteină este ca şi vârful unei rachete. Dacă acel vârf este neutralizat, atunci virusul nu poate să intre în celule şi organismul este protejat” – spune Falus.
Corupţie şi jocuri politice
Întrebarea care se pune este de ce a decis guvernul maghiar să importe vaccinul Sinopharm, care e îndoielnic din punct de vedere al eficienţei, când putea să beneficieze ca ţară membră a UE de vaccinuri occidentale mult mai sigure. Mai mult decât atât, guvernul a făcut propagandă pentru vaccinurile estice. Orbán Viktor s-a vaccinat în public cu Sinopharm şi a declarat că are cea mai mare încredere în produsul chinezesc. În luna mai, ministrul de externe Szijjártó Péter a declarat în China că la Fabrica Naţională de Vaccinuri din Debrecen va produce vaccinul Sinopharm. Márványi Bánhidi Emese crede că guvernul s-a pripit cumpărând produsul chinezesc. A dorit să asigure o cantitate cât mai mare de vaccin, pentru a imuniza cât mai mulţi oameni, dar nu exclude nici faptul că importul vaccinului chinezesc a fost o afacere foarte profitabilă pentru afacerişti apropiaţi de actuala putere. Conform informaţiilor obţinute de portalul HVG două doze de Sinopharm au costat bugetul maghiar 63 de euro. Două doze de Sputnik-V 17 euro. Faţă de aceste sume preţul serurilor occidentale sunt modeste: Astra Zeneca – 1,78 euro, Pfizer/BioNTech – 12 euro, Johnson & Johnson 8,50 euro, Moderna 18 euro. Conform informaţiilor portalului Ez a lényeg firma intermediară prin care guvernul a cumpărat vaccinul chinezesc este Danubia Pharma, o societate foarte controversată. Firma a fost înregistrat în Ungaria, dar fondat de Geoffrey Taylor supranumit „Regele Offshore”. Prin reţeaua lui de firme acesta este implicat în livrări de armament pentru Coreea de Nord, spălarea banilor baronurilor drogurilor din Mexic şi în evaziunile fiscale ale origarhilor ruşi.
Jurnalistul Márványi Péter a declarat pentru RADOR că „din anumite semne se putea deduce că guvernul maghiar în septembrie anul trecut, când încă nu se ştia câte doze de vaccin pot livra diferiţi producători pentru ţările UE, a putut să existe o decizie a executivului, potrivit căreia Ungaria din considerente politice nu va favoriza cumpărarea vaccinurilor occidentale, ci bazându-se pe isteţimea şi „genialitatea” noastră vom evita produsele Uniunii Europene şi vom importa vaccin chinezesc. Un indiciu clar în acest sens este decizia guvernului maghiar din septembrie 2020 de a cumpăra un avion de transport de mare capacitate. Singura raţiune a acestei achiziţii a putut fi ca aceste vaccinuri să se poate aduce în ţară de la o mare distanţă, în mari cantităţi şi fără aterizare intermediară. Mai târziu a devenit clar că Ungaria nu doreşte să cumpere vaccin prin intermediul Uniunii Europene. Când s-a aflat că în Europa folosirea vaccinului Sinopharm nu este autorizată, atunci guvernul a obligat autoritatea maghiară ca în doar câteva zile să aprobe folosirea acestui vaccin. Practic la ordinul premierului, în Ungaria s-a desfiinţat acea autoritate serioasă care ar fi dat o certificare credibilă folosirii vaccinurilor. Acest lucru înseamnă că acei cetăţeni maghiari care au fost vaccinaţi cu Sinopharm nu mai au garanţia că vaccinul pe care l-au primit corespunde sau nu standardelor naţionale. De altfel, Sinopharm nici nu a solicitat Agenţiei Europene a Medicamentului aprobarea produsului. În consecință, este clar că importul acestui vaccin se încadrează în acea politică a guvernului maghiar care este critic faţă de UE, dar deschide larg porţile în faţa influenţei şi capitalului chinezesc. Exemplele sunt mai multe: Universitatea Fudan, modernizarea căii ferate Budapesta – Belgrad şi un lucru mai puţin cunoscut: staţia de distribuţie la Aeroportul Ferihegy va fi realizată tot de o firmă chinezească. Ca atare, esenţa acestei poveşti este pe de o parte determinarea executivului faţă de China şi pe de altă parte confruntarea cu Uniunea Europeană” – a conchis jurnalistul Márványi Péter.
Székely Ervin, RADOR